Science festival na desítce 2024
Zveme vás již po čtvrté na nezapomenutelný den plný dobrodružství a vědy! Přijďte s dětmi 7. září 2024 od 10 do 18 hodin do areálu Gutovka a zjistěte, jak zábavný může být vědecký výzkum.
Pískovce vytvářejí na mnoha místech světa pozoruhodné útvary. Teprve letos však vědci objevili mechanismus, který je zodpovědný za jejich vznik. Na přednášce vám ho objasní přímo autoři výzkumu.
Pro pískovcové útvary – vysoké skalní věže, skalní brány, okna, převisy či nejrůznější dutiny – jsou často typické ladné křivky, oblouky a vykroužení. Některé skalní brány jsou tak dlouhé a přitom tak úzké, až je s podivem, že ještě stojí (jako například Landscape Arch v USA). Jak to, že takzvaná „selektivní“ eroze postupovala tak citlivě a vytvořila elegantní tvar, tvořený vlastně jen obnaženými nosnými prvky?
Jiné skalní brány zase trčí ze skalního masivu, jako by byly z pevnějšího materiálu, než je okolní pískovec, který byl již dávno odnesen erozí (příkladem jsou Delicate Arch a Rainbow Bridge v USA nebo naše Pravčická brána). Co jim dává větší odolnost vůči povětrnostním vlivům, co dovolí vzniknout mohutným věžím a sloupům a chrání je před zvětráváním? Vždyť v některých skalních městech v Česku je pískovec tak měkký, že ho lze rozdrobit nehtem a odpadlé kusy skal se rychle rozpadají na písek…
H. A. Viles z Oxfordské University, přední světová odbornice na zvětrání pískovce, v roce 2001 pregnantně shrnula dosavadní pramalé znalosti o tomto fenoménu: „Odpovědi na otázky, jak se vyvíjí pískovcová krajina a jak může být chráněna rozpadající se architektura (z pískovce) se, doufejme, vynoří.“
Vysvětlit princip vzniku a stability těchto pískovcových forem se konečně podařilo až letos. Na základě fyzikálních experimentů, terénních měření a numerického modelování rozluštil geologickou záhadu tým pracovníků a studentů z Přírodovědecké fakulty UK, ústavů Akademie věd ČR a Brigham Young University v USA. O tomto zásadním objevu jsme už psali v magazínu Přírodovědci.cz i ve článku na webu naší fakulty.
Vůbec poprvé byly prezentované teze doloženy experimentálně vytvořenými skalními útvary (skalní brány, okna, převisy, sloupky atd.) za použití pískovce z lomu v Českém ráji a běžných erozních procesů.
Oproti starším představám, které jsou založeny na souběhu náhodných jevů, se jedná o velmi jednoduchý, ale zákonitý princip: o negativní zpětnou vazbu mezi tlakem a erozí. Různé skalní tvary v pískovci se od sebe neliší mechanismem vzniku, ale jen počáteční situací ve skalním masivu (orientace puklin a tím i tlakového pole). Protože pozitivní vliv tlaku na erozní procesy dosud nebyl intenzivněji studován, otevírá publikovaná práce zcela nové směry bádání.
Chcete se dozvědět víc? Pak si přijďte poslechnout informace z první ruky – od autorů celého výzkumu. Jejich přednáška se koná ve čtvrtek 23. října 2014 od 17:15 hodin v budově Přírodovědecké fakulty UK (Albertov 6, Praha 2, Velká geologická posluchárna).
Horní fotografie: Principy, které objevili geologové vedení Jiřím Bruthansem, se uplatnily i při formování skal v Českosaském Švýcarsku. Na snímku je pískovcový masiv Schrammsteine, nacházející se v Německu nedaleko českých hranic. Foto Petr Jan Juračka.
Zveme vás již po čtvrté na nezapomenutelný den plný dobrodružství a vědy! Přijďte s dětmi 7. září 2024 od 10 do 18 hodin do areálu Gutovka a zjistěte, jak zábavný může být vědecký výzkum.
Baví tě poznávat, zkoumat a bádat? Tak si pojď vyzkoušet roli vědce na již třináctém ročníku Juniorské vědecké konference, kde se podělíš o své poznatky s dalšími nadšenci.
Je to hrozně jednoduché, stačí se zaregistrovat, vyplnit o sobě všechny údaje a my ti pošleme Kartu přírodovědce s tvým jménem, na kterou můžeš čerpat mnoho výhod.
Katalog pro učitele je nabídkový systém, kde si zaregistrovaný učitel může zapůjčit odborné přístroje, objednat praktická cvičení nebo přednášky pro studenty.